Yleistä




 * Suomen matkailustrategian odotuksia ja haasteita matkailualan koulutukselle**

Kauppa- ja teollisuusministeriö on julkaissut Suomen matkailustrategian vuoteen 2020 ja toimenpideohjelman vuosille 2007–2013. Tässä asiakirjassa esitetään myös haasteet ja toimenpide-ehdotukset alan koulutukselle ja koulutusorganisaatioille. Keskeisiksi tulevaisuuden teemoiksi nousevat asiakasryhmien tunteminen, jolla tarkoitetaan asiakkuuksien tunnistamista ja hallintaa, asiakkaiden eroavuuksia ja eri kulttuureista tulevien asiakkaiden kulttuurillisia piirteitä ja ominaisuuksia. Asiakaspalvelutaitojen ja asiakaslupausten lunastamisen etiikkaa on pidettävä koulutuksessa tärkeänä.

Tuotteiden ja palvelujen tunteminen, matkapakettien tekemisen taidot sekä tuotteistaminen nousevat tärkeään asemaan. Koulutuksessa on opetettava uudenlaisten ja erilaisten tuotekokonaisuuksien tuotteistamiseen erilaisten asiakkaiden toiveisiin ja tarpeisiin. Myös uudenlaisiin innovatiivisiin liikeideoihin on opiskelijoita kannustettava ja ohjattava. Markkinointiviestinnän laaja-alaisiin ja monipuolisiin taitoihin on ohjattava. Myynnin ja markkinoinnin taidot kuuluvat jokaiselle matkailualan työntekijälle. Lisämyynnin tekemiseen on myös ohjattava koulutuksen aikana.

Matkailualan turvallisuusnäkökulmat ovat tärkeitä. Matkailuyritysten henkilöstön työturvallisuuden lisäksi asiakkaan turvallisuudesta on pystyttävä huolehtimaan kaikissa palveluketjun eri vaiheissa. Kestävän toimintatavan omaksumiseen on ohjattava. Työtehtävien hoitaminen ja toiminta on oltava taloudellisesti kannattavaa, opiskelijoiden tulee kiinnittää erityistä huomiota mistä asioista matkailutuotteiden kustannukset syntyvät ja miten jokainen voi vaikuttaa kustannusten syntymiseen.


 * Koulutuksen kehittäminen kriittisten menestystekijöiden suuntaisesti**

**Kumppanuuksien ja verkostojen kehittäminen**

Lapin ammattiopisto kehittää ja ylläpitää kumppanuuksia suunnitelmallisesti alueellisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. Parhaimmillaan kumppanuusyhteistyö on eri koulutusasteiden, työelämän ja sidosryhmien välistä keskinäistä ammattitaidon jakamista, kehittämisideoiden levittämistä ja panostamista yhteisten päämäärien saavuttamiseen. Ammattiopisto tekee laajasti työelämä-, sidosryhmä- ja sisäistä yhteistyötä edistääkseen aluevaikuttavuutta ja parantaakseen työelämävastaavuutta ja toiminnan laatua. Yhteistyössä korostuu työelämän kehittäjän rooli mm. työelämän kehittämis- ja palvelutehtävän kautta. Verkostot ja yhteistyöryhmät ennakoivat koulutus- ja osaamistarpeiden muutoksia ja osallistuvat yhteisten päämäärien määrittelyyn.

Työelämä ja muut sidosryhmät ovat mukana Lapin ammattiopiston koulutuspalvelujen tuottamisessa, suunnittelussa sekä toteuttavassa ja arvioivassa kehittämisessä. Koulutuspalvelujen tuottamisessa yhteistyömuotoja ovat mm. työssäoppimisen ja ammattiosaamisen arvioinnin sekä näyttötutkintojen järjestämisessä.


 * Elinikäiset oppimispolut**

Elinikäiset oppimispolut näyttäytyvät Lapin ammattiopiston toiminnassa eri-ikäisten ja erilaisten opiskelijoiden osaamistarpeisiin vastaamalla. Koulutuksessa huomioidaan asiakaslähtöisyys ja henkilökohtaistaminen sekä joustavuus. Kaikille aloille yhteistä ydinosaamista edistetään ja kansalaisvalmiuksia parannetaan opintojen aikana. Lapin vahvuuksiin kuten luontoon ja ympäristöön, matkailuun sekä kansanvälisyyteen tukeutuvat oppimispolut vastaavat työelämän tarpeisiin. Koulutusta kehitetään työelämän osaamistarpeiden mukaisesti.

Oppimispolut ovat erityviä ja yksilöllisiä, ammattialoja ylittäviä ja yhdistäviä, osista koostuvia ja aidosti yhteistoiminnallisia (opiskelijat, opettajat, työelämä) koulutuspalveluja. Oppimispolun keskiössä on ammattiosaaminen. Vertais- ja tiimioppiminen korostuu koko Lapin ammattiopiston toiminnassa. Oppimisympäristöt ovat eri tavoin saavutettavia ja avoimia sekä joustavia. Koulutuspalveluja järjestettäessä otetaankin asiakkaan tarpeet huomioon. Vapaus ajasta, paikasta ja tilasta toteutuu avoimissa oppimisympäristöissä. Oppimisympäristöissä hyödynnetään vuorovaikutteista ja monimuotoista teknologiaa ja virtuaalisten oppimisympäristöjen merkitys kasvaa jatkuvasti. Opettajuudessa korostuu opintojen henkilökohtainen tuki ja ohjaus.


 * Kansainvälistäminen**

Lapin ammattiopisto vastaa kansainvälistyvän toimintaympäristön haasteeseen panostaen koulutuksen ja osaamisen jatkuvaan kehittämiseen//.// Kansainvälinen toiminta painottuu verkostoyhteistyöhön pohjautuvaan vastavuoroiseen opiskelija-, opettaja- ja asiantuntijaliikkuvuuteen sekä kansainvälisyyttä edistävään hanketoimintaan. Opiskelijoiden osalta kansanvälistäminen toteutuu mm. ulkomailla suoritettavana työssäoppimisena, opiskelijavierailuina, erilaisia produktioita tekemällä ja ammattitaitokilpailuissa. Henkilöstön liikkuvuudessa keskeiset muodot ovat asiantuntijavaihto, seminaarit ja konferenssit, benchmarking, hanketapaamiset sekä erilaiset koulutustapahtumat. Opettajien ja opiskelijoiden kansainvälisiä kokemuksia hyödynnetään opetuksessa ja sen suunnittelussa.

Kansainvälinen toiminta huomioidaan opetussuunnitelmissa muutenkin kuin pelkästään opiskelijoiden ja asiantuntijoiden kansainvälisinä vaihtoina Suomesta ulkomaille. Kotikansainvälistymiseen liittyvien tapahtumien järjestäminen on osa opiskelijoiden opintoja. Kansainvälisen liikkuvuuden ja kotikansainvälistymisen lisääntyessä opiskelijoiden ja henkilökunnan osaamisessa korostuvat kielitaito, kulttuurituntemus, suvaitsevuus sekä kyky toimia globaalissa opiskelu- ja työkulttuurissa.


 * Osaamisen kehittäminen ja yhteisöllisyys**

Lapin ammattiopiston tärkein voimavara on sen henkilöstö, jonka osaaminen mahdollistaa opiskelijoiden ja työelämän muuttuviin osaamistarpeisiin vastaamisen sekä työelämän ja alueen kehittämisen. Henkilöstöjohtaminen ja henkilöstön osaamisen kehittäminen Lapin ammattiopistossa on strategialähtöistä, suunnitelmallista ja arvioitua toimintaa. Henkilöstöjohtamisen tavoitteena on varmistaa, että Lapin ammattiopisto on oppiva ja vuorovaikutteinen työyhteisö, jolla on osaava ja muutosta ennakoiva henkilöstö. Henkilöstön osaamisen kehittämisessä painotetaan ennakoivaa osaamisen kehittämistä, joka linjataan henkilöstön kehittämissuunnitelmassa. Kehittämislinjausten mukaiset henkilöstön osaamistarpeet määritellään kehityskeskusteluissa ja osaamiskartoituksin. Osaamisensa kehittämisessä henkilöstö voi hyödyntää monipuolisia kehittämismahdollisuuksia ja tukitoimia.